Пташине яйце, розписане мініатюрним орнаментом, називають писанкою. Назва її походить від слова “писати”, тобто прикрашати орнаментом. Оздоблюються писанки геометричним, рослинним зооморфним (риби, птахи, звірі, людина), пейзажним орнаментами, християнськими символами. Писанка – одна зі стародавніх форм українського народного розпису, у якому наші пращури втілювали свої прагнення, віру. Писанка – це символ весни, сонця, повернення природи до життя. Багато народів світу шанували яйце і мали власну атрибутику його возвеличення у багатьох стародавніх народів збереглися перекази, в яких яйце виступає джерелом життя, світла, тепла, навіть зародком усього всесвіту.

Звідки ж пішла традиція оздоблювати яйце в Україні? Досліджуючи матеріали археологічних експедицій з вивченням трипільської культури (V-ІІ тис. до н.е.), вчені побачили на кераміці орнаментальні малюнки, які дуже нагадують орнамент на сучасних українських писанках. Так зображена н малюнку богиня Лада дуже нагадує образ Берегині. Їх поєднують благально піднесену догори руки та інші характерні елементи. На території України писанкарство набуло найбільшого поширення за часів Київської Русі, в Х-ХІІІ ст.

Запроваджуючи християнство на Русі, церква вдало використала язичницькі вірування і народні звичаї, в тому числі й святкування Великодня навесні як пробудження всього живого на землі, що збігалося з християнськими пасхальними святами на честь воскресіння Ісуса Христа. Звичайне куряче яйце недовговічне, тому в Київській Русі майстри майоліки у великій кількості виготовляли керамічні розписані яйця, і це дало змогу багатьох поколінням милуватися ними. Найулюбленішим мотивом був мотивом сосонки – яскраво-зеленої травички, що найперша прокидається після зими і пленяться, сповіщаючи про прихід весни. Улюбленим кольором майстрів був жовтий та світло-зелений на темному, здебільшого коричневому або чорному тлі. Такі писанки можна побачити у Державному музеї історії України.

Татаро-монгольська навала на Русь припиняє діяльність ремісничого цеху, який репродукував українські писанки з глини, що експортувалися в інші країни. У цей період поступово розвивається писанкарство, починається розподіл традицій мистецтва за регіонами. За період ХІІІ до другої половини ХІХ ст. у писанкарстві майже не виникає нових елементів. Найдавніші писанки, виготовлені з курячих яєць, зберігаються в музеях і датовані другою половиною ХІХ – початком ХХ ст. Вони мають характерні ознаки кожного регіону їх виготовлення.

В Україні писанки виконують обрядову, ігрову, декоративну та інші функції. Обрядова функція писанки пов’язана зі святкуванням перших днів Пасхи. Зі свячених писанок починався великодній обід, їх дарували на знак поваги, любові, з побажанням добра. Писанки були своєрідним оберегом у хаті, тому їх намагалися зберегти до наступної весни. Матеріалом для писанки є пташине яйце.

Робота  над  розписанням  писанка  завжди  починається  із  молитви,  в  котрій  ще  наші  предки,  очищали  думки  та  серце.
Далі  варене  чи  сире,  навіть  видуте  яєчко  протирають  слабким  розчином  оцту і  приступають  до  роботи.
Спершу  наше  яєчко  ділиться  смужками. При  такому  поділі яйця утворюються поля різної форми і величини. Вони становлять основу для розміщення елементів орнаменту. Кожен із таких знаків прийшов до нас із глибини віків, проте більшість із них можна прочитати, бо навіть дуже дивні знаки в своїй основі виражають близькі і зрозумілі нам предмети. Ми, як і наші давні предки, радіємо першим весняним листочкам, зачудовано слухаємо спів жайворонка, милуємося плином ріки. Щоб висловити вічне, наші предки створили символи. Давайте розглянемо найголовніші з них.

<strong>Сонце</strong>
<a href="http://farm2.static.flickr.com/1112/5127860027_6e631bc11e.jpg" target="_blank"><img class="aligncenter" src="http://farm2.static.flickr.com/1112/5127860027_6e631bc11e.jpg" alt="" width="400" height="99" /></a>
Життя давніх людей було дуже складним. Важко було пережити холодну зиму, дочекатись нового врожаю. Прихід довгожданої весни сприймався як народження нового сонця, визволення небесного світила від сил темряви. Тому із символом сонця пов'язано все найкраще, що є в людському житті. Серед язичницьких богів Дажбог - сонячний бог - був одним із головних. У християнстві сонце також стало символом Бога, оскільки Бог - це світло.

<strong>Хрест</strong>
<a href="http://farm5.static.flickr.com/4028/5127860063_aed1c73011.jpg" target="_blank"><img class="aligncenter" src="http://farm5.static.flickr.com/4028/5127860063_aed1c73011.jpg" alt="" width="500" height="289" /></a>
Один із сонячних знаків, символ всесвіту, чотирьох сторін світу, чотирьох вітрів, чотирьох пір року. Походить від схематичного зображення птаха, в давнину сонце уявлялось птицею, що летить по небу.

У християнстві хрест - символ страждання, смерті й воскресіння, яким церква все починає, благословляє і освячує.

<strong>Триріг, або триніг</strong>
<a href="http://farm5.static.flickr.com/4010/5127860103_90feddfc81.jpg" target="_blank"><img class="aligncenter" src="http://farm5.static.flickr.com/4010/5127860103_90feddfc81.jpg" alt="" width="500" height="90" /></a>
Один із найстаріших символів сонця, а також знак святого числа "три".

<strong>Свастика, сварга, або ламаний хрест</strong>
<a href="http://farm5.static.flickr.com/4091/5127860131_c70b72ff6f.jpg" target="_blank"><img class="aligncenter" src="http://farm5.static.flickr.com/4091/5127860131_c70b72ff6f.jpg" alt="" width="500" height="116" /></a>
Знак святого вогню, сонця і вічного руху. Один із найстаріших знаків узагалі. Найперші його зображення знаходять на виробах первісних мисливців, а це близько тридцяти тисяч років тому! За народними уявленнями сварга провіщала добро і захищала від темних сил. Різновиди свастики широко використовуються не лише у писанкарстві, а й у вишивці, кераміці, різьбі по дереву.

<strong>Ружа, рожа, розета, зірка</strong>
<a href="http://farm2.static.flickr.com/1089/5127860145_7788081b23_t.jpg" target="_blank"><img class="aligncenter" src="http://farm2.static.flickr.com/1089/5127860145_7788081b23_t.jpg" alt="" width="100" height="93" /></a>
Символізує сонце і вранішню зорю. Містить в собі косий хрест, прямий хрест, а також лівосторонню і правосторонню свастики. В народній символіці -  незмінний символ любові. Подарувати писанку з ружею означало освідчитися в коханні.

<strong>Безкінечник, або кривулька</strong>
<a href="http://farm2.static.flickr.com/1215/5127860185_fd7c286295_m.jpg" target="_blank"><img class="aligncenter" src="http://farm2.static.flickr.com/1215/5127860185_fd7c286295_m.jpg" alt="" width="200" height="114" /></a>
Знак однієї з найголовніших стихій - води.  Будучи необхідною для всього живого, вода водночас могла бути злою і невблаганною в час весняної повені. Дивуючись силі і невпинності води, і наші предки її знаком позначали вічність.

<strong>Змій</strong>
<a href="http://farm2.static.flickr.com/1110/5128465370_8b967af560_m.jpg" target="_blank"><img class="aligncenter" src="http://farm2.static.flickr.com/1110/5128465370_8b967af560_m.jpg" alt="" width="200" height="62" /></a>
Зображення змія - спіраль - дуже подібне до знака води -безкінечника. І це не дивно, оскільки за давніми віруваннями змій був володарем земних вод, богом прадавнього океану - хаосу, з якого постав світ. Змієві приписували безсмертність, мудрість і лікувальну силу.

<strong>Грабельки, гребінці, трикутнички з гребінцями</strong>
<a href="http://farm5.static.flickr.com/4010/5128465396_3bac941c99.jpg" target="_blank"><img class="aligncenter" src="http://farm5.static.flickr.com/4010/5128465396_3bac941c99.jpg" alt="" width="500" height="101" /></a>
Належать до символів, що пов'язані з водою. Зображають хмари і дощ. Писанки із грабельками писали в посуху, гадаючи, що написавши цей знак, можна викликати довгожданні небесні води.

<strong>Олень</strong>
<a href="http://farm2.static.flickr.com/1363/5128465498_8fd44a25d1_m.jpg" target="_blank"><img class="aligncenter" src="http://farm2.static.flickr.com/1363/5128465498_8fd44a25d1_m.jpg" alt="" width="150" height="118" /></a>
Символ достатку, багатства. Існує ще з часів первісних мисливців, коли м'ясо цієї тварини було основною їжею, шкіра була потрібна для пошиття одягу й спорудження житла, а з кісток та рогів виготовляли зброю і прикраси. В народній міфології небесний олень на своїх рогах несе сонце.

<strong>Кінь</strong>
<a href="http://farm2.static.flickr.com/1311/5127860351_3d0517ccd3_m.jpg" target="_blank"><img class="aligncenter" src="http://farm2.static.flickr.com/1311/5127860351_3d0517ccd3_m.jpg" alt="" width="150" height="93" /></a>
Символ коня також пов'язаний із поклонінням сонцю. За древніми переказами сонце їде небом на колісниці, запряженій огненними кіньми. В християнстві кінь - образ безстрашного віщуна віри, нестримного, готового до самопожертви.

<strong>Птах</strong>
<a href="http://farm5.static.flickr.com/4104/5128465540_85db716c5c.jpg" target="_blank"><img class="aligncenter" src="http://farm5.static.flickr.com/4104/5128465540_85db716c5c.jpg" alt="" width="500" height="109" /></a>
Символ зародження життя, родючості, приплоду, достатку, напівземна, напівнебесна істота. Півень вважався провідником Божого сонця й сторожем проти зла, голубки - символом любові, вірності і злагоди. У християнстві птах - символ вознесін-ня до Бога.

<strong>Дерево життя, або вазон</strong>
<a href="http://farm2.static.flickr.com/1177/5128465564_44a45d8e50.jpg" target="_blank"><img class="aligncenter" src="http://farm2.static.flickr.com/1177/5128465564_44a45d8e50.jpg" alt="" width="500" height="121" /></a>
За народними віруваннями, посеред раю стоїть велике дерево - Дерево Життя. Воно покриває собою весь рай, має листя й плоди всіх дерев. Саме на ньому знаходяться три брати -Сонце, Місяць і Дощ, або їх християнські заступники - Господь і святі Петро і Павло. Позначає вісь всесвіту, яка з'єднує в собі три світи - підземний, земний і небесний, так звані казкові "три царства". Символ природи, що вічно оновлюється.

Дерево життя символізує також розвиток роду - батько, мати і дитина. Тому, як правило, дерево має три гілочки. У християнстві - символ Божої мудрості.

<strong>Сосонки, смерічки, ялинки</strong>
<a href="http://farm2.static.flickr.com/1322/5127860405_598601c3ec_m.jpg" target="_blank"><img class="aligncenter" src="http://farm2.static.flickr.com/1322/5127860405_598601c3ec_m.jpg" alt="" width="150" height="119" /></a>
Вважаються символами вічної молодості, здоров'я, росту і безсмертяє

Найдавнішими вважаються крашанки - це писанки одного кольору. Згодом виникли багатоколірні писанки, в яких застосовувались різноманітні природні барвники. Такі фарби, на відміну від сучасних, мали приємні м'які відтінки. Але колір в писанці з'явився не лише заради краси, а й отримав своє символічне значення, походження якого не випадкове.

<em>Жовтий, золотистий, оранжевий</em> кольори писанки впливають на людину подібно до сонячного проміння, дають радісний, світлий настрій. В писанці означають тепло, надію, небесні світила, врожай в господарстві.

<em>Червоний</em> колір на писанках мабуть є найбагатозначнішим. Недаремно в народній мові він зблизився з поняттям красивого, слова "красний" - "гарний" стали взаємовідповідними. Червона барва символізує добро, радість життя, для молодих - надію на щасливий шлюб. Саме червоне яйце є головним символом Воскресіння, жертовності і небесного вогню.

<em>Зелений</em> колір означає весняне пробудження природи, надію на гарний врожай.

<em>Блакитний</em> - небо, повітря, а також здоров'я.

<em>Бурий, коричневий</em> - землю і її приховану життєдайну силу.

<em>Чорний колір</em> - колір ночі, потойбіччя, всього невідомого і таємного. В писанці, будучи тлом, виявляє силу інших кольорів, так само, як в житті темрява дає змогу зрозуміти, що таке світло. Також символізує нескінченність життя людини, продовження буття після смерті.

<em>Багатоколірна</em> писанка є символом родинного щастя, миру, добробуту.

Темні писанки писали на проводи, як вираз поваги до тих, хто відійшов у інший світ.