Вдячний президенту НаУКМА Сергію Квіту за оперативний відгук на мої думки про дерибан благодійних коштів НаУКМА в 2010 році: http://kvit.ukma.kiev.ua/2011/08/про-річний-звіт-міжнародного-благоді/
 
Однак, його відповідь ставить більше запитань аніж надає пояснень.
 
<strong>Запитання 1: Чому оплачується усе навчання дітей працівників та членів Довірчої Ради НаУКМА?</strong>
 
Пан Квіт посилається на світовий досвід, за яким ніби-то “усі ВНЗ” вдаються до такої практики. Насправді, повна оплата усього циклу навчання дітей співробітників на бакалавраті – це розкіш, яку не можуть собі дозволити навіть дуже заможні університети. Наведу лише два приклади. Провідні канадські університети -  Торонтський університет (University of Toronto) і Університет Західного Онтаріо (University of Western Ontario) – надають дітям працівників стипендію, яка покриває лише частину їхніх видатків на освіту. У випадку Торонтського ун-ту така стипендія складає половину загальної вартості освіти:
http://www.facultyrelocation.utoronto.ca/uoft/benefits.html#g
У випадку Ун-ту Західного Онтаріо – стипендія не може перевищувати $3100:
http://www.registrar.uwo.ca/index.cfm/student-finances/scholarships-awards/employee-group-scholarships/    
 
 
Водночас, варто наголосити, що ендаументи цих університети в сотні разів більше ніж те, що має на свої благодійних рахунках НаУКМА. Наприклад, на 2010 рік ендаумент Торонтського ун-ту складав 1,4 мільярди доларів: http://www.planningandbudget.utoronto.ca/Assets/Academic+Operations+Digital+Assets/Planning+$!26+Budget/Budget+Report+2011-12+and+LRBG.pdf  
 
 
Значна частина цих коштів йде на іменні стипендії студентам, які цього потребують. Але в жодному західному університеті витрати на освіту дітей співробітників не може бути найбільшою статтею поточних видатків ендаументу. Оскільки це – ознака клептократичного управління, яка свідчить про дерибан коштів “між своїми”. На жаль, такі ознаки почали з”являтися в останні два роки саме за керівництва Квіта. За цей час витрати на навчання дітей співробітників зросли в 10 разів і стали найбільшою статтею витрат благодійних коштів Фонду. Водночас, відсутня будь-яка публічна інформація про тих, кому оплачується навчання. Сумніваюсь, що благодійники НаУКМА, які продовжують фінансово підтримувати відродження Академії, із особливим ентузіазмом поставились би до того, що значна частина коштів спрямовується на оплату навчання  дітей анонімних співробітників. 
 
 
<strong>Запитання 2: Для чого витрачати 14 тисяч доларів США на меблювання кабінету президента НаУКМА?</strong>
 
 
Я не виступаю за те, щоб президент НаУКМА сидів у бочці на першому плацу і там проводив наради та зустрічав гостей. Однак, я вважаю, що витрати на благоустрій кабінетів посадовців повинні бути співмірні із загальним фінансовим станом інститутиції в якій вони працюють. Про суттєве погіршення фінансового стану НаУКМА неодноразово упродовж минулого року говорив пан Квіт. Це відчували на собі усі, хто працюють чи навчаються в НаУКМА – по розбитих аудиторія, відсталій інфраструктурі та відсутності світла в приміщеннях ввечері. За таких умов, режиму економії керівництво повинно вимагати не лише від студентів та викладачів, а, насамперед, від самих себе. В Україні достатньо виробників, які могли б по скромних цінах забезпечити президента новими офісними меблями. Для прикладу, тут офісні меблі можна придбати за 10-13 тисяч гривень: http://roko.kiev.ua/?act=gals61  
Це – в десять разів менше ніж витратав на свій кабінет пан Квіт.  
 
 
Пригадую, як рік тому у своєму кабінеті пан Квіт розповідав мені, що НаУКМА настільки бідна інституція, що не змогла б забезпечити перебування у Києві навіть Нобелівського лавреата у випадку, якщо той зголосився би виступити у Могилянці. Пане Квіт, ви говорили мені це вже після того, як оновили свій кабінет на 14 тисяч доларів?
 
 
 
<strong>Запитання 3: Яку конферецію пан Квіт відвідав у Відні коштом 1800 євро?</strong>
 
 
Пан Квіт стверджує, що до Відня він у 2010 році літав для участі у щорічній конференції Асоціації Європейських Університетів. Однак, сама щорічна конференція Асоціації проводилась у 2010 році у місті Палермо в Італії: http://www.eua.be/palermo.aspx 
 
 
То ж в якій саме конференції у Відні брав участь пан Квіт? І чому за відвідини однієї конференції треба було платити суму (18 тисяч грн.), яка дорівнює річній зарплаті деяких викладачів НаУКМА?
 
 
<strong>Запитання 4: Чому для проведення одного (!) засідання Довірчої ради, яка складається з 14 членів, треба було платити 6000 гривень? </strong>
 
 
Ще раз наголошую, ця сума є більшею ніж витрачається упродовж року на обіди студентів чи на проведення конвокації.
 
 
 
<strong>Запитання 5: Чи існують чіткі критерії і прозорі механізми розподілу благодійних коштів передбачених для фінансування відряджень студентів та викладачів?</strong>
 
 
За час роботи в НаУКМА я не отримував жодної інформації про те, на яких підставах відбувається оплата відряджень викладачів. Натомість, я чув безліч відгуків студентів про їхні заявки на оплату частини коштів необхідних для участі у конференціях, які залишались без розгляду. Очевидно, що існуючий механізм непрозорого розподілу коштів на відрядження на рівні деканату без чітких критеріїв і будь-якої звітності про тих, хто ці кошти отримав – це ще один спосіб дерибану цих грошей “між своїми”. Інформація про всіх, хто отримав благодійні кошти на відрядження чи оздоровлення повинна бути відкритою і доступною для усіх бажаючих. Адміністрація також повинна забезпечувати прозорість та рівний доступ до участі у конкурсі на розподіл цих коштів за чітко визначеними критеріями відбору і з визначеними механізмами контролю за їхнім використанням.
 
<strong>Запитання 6: Як витрачено ще &lt; 1 мільйон гривень благодійних коштів?</strong>
 
Я радий, що мої підозри про закупівлю керівництвом земельних ділянок під виглядом придбання чорнозему не підтвердились. Водночас, виникає запитання про різницю між загальною сумою витрат на благодійну діяльність у 2010 році і загальною сумою підтриманих Фондом проектів. Перша, згідно звіту, складає 2,690,400. Друга, якщо скласти вартість усіх підтриманих проектів, складає 1,586,721. Отже як витрачено ще 1,103,679 гривень?